Vladimir Skrbinšek: Razlika med redakcijama
Brez povzetka urejanja |
Brez povzetka urejanja |
||
(18 vmesnih redakcij 3 uporabnikov ni prikazanih) | |||
Vrstica 1: | Vrstica 1: | ||
[[Kategorija:Ustvarjalci|Skrbinšek, Vladimir]][[Kategorija:Umetniški vodje|Skrbinšek,Vladimir]] | [[Kategorija:Ustvarjalci|Skrbinšek, Vladimir]][[Kategorija:Umetniški vodje|Skrbinšek,Vladimir]] | ||
[[Kategorija:Igralci in animatorji|Skrbinšek, Vladimir]] | [[Kategorija:Igralci in animatorji|Skrbinšek, Vladimir]] | ||
<div style="float: right">[[Slika:Vladimir_skrbinšek_foto_Danilo_Škofič_arhiv_SLOGI.jpg|Foto: Danilo Škofič, arhiv SLOGI]]</div> | |||
==Življenjepis== | ==Življenjepis== | ||
Igralec in režiser Vladimir Skrbinšek se je rodil v Ljubljani, 2. oktobra 1902. Študiral je na Tehnični fakulteti v Ljubljani, nato pa se zaposlil pri železnici. Kot član potujoče igralske družine je nastopal po Jugoslaviji, se leta 1925 ustalil v Splitu in pod vodstvom [[Rade Pregarc|Rada Pregarca]], režiserja splitskega Narodnega gledališča za Dalmacijo, dosegel prva umetniška vrhunca v igralskem razvoju z vlogama Gregersa Werleja (H. Ibsen, Divja raca) in Ivolgina (F. M. Dostojevski-B. V. Putjata, Idiot). Leta 1927 je s Pregarcem prišel v [[SNG Maribor|mariborsko gledališče]] in tam igral (razen med leti 1935 in 1938, ko je igral v Skopju) do druge svetovne vojne. | |||
Po nemški zasedbi Maribora je odšel v [[SNG Drama Ljubljana|ljubljansko Dramo]], kjer je ustvaril več vrhunskih vlog, se za tri leta vrnil v Maribor kot igralec in režiser, po letu 1960 pa igral in režiral tudi v [[MGL]]. | |||
Veljal je za mojstrskega igralca, ki je vloge nadzoroval z razumom in iz natančno razčlenjenih literarnih predlog ustvarjal razgibane, poglobljene, trdne odrske podobe ter se približal kritičnemu realizmu in moderni igri. Nastopal je tudi v operetah in operah in jih sam tudi režiral. | |||
Pogosto je režiral Shawova dela in v njih igral glavne vloge, režiral pa tudi drame slovenskih dramatikov. V Mariboru je imel pred drugo svetovno vojno tudi dramsko šolo, kasneje je vodil tudi igralsko družino na Radiu Ljubljana ter prepričljivo poustvarjal vloge v radijskih in TV-igrah in sodeloval pri filmu. | |||
Za svoje delo je leta 1971 prejel [[Borštnikov prstan]]. | |||
Umrl je 1. 9. 1987 v Ljubljani. | |||
==Vloge v gledališču== | ==Vloge v gledališču== | ||
== | |||
{{#dynamic_content:rep | person | 9208 | roles}} | |||
==Režije== | |||
{{#dynamic_content:rep | person | 9208 | directings}} | |||
==Vloge na filmu in TV== | ==Vloge na filmu in TV== | ||
*1979 Saje; ''Krč'', r. [[Božo Šprajc]], Viba film Ljubljana | *1979 Saje; ''Krč'', r. [[Božo Šprajc]], Viba film Ljubljana | ||
*1967 Ivan Cankar; ''Podobe iz sanj'', r. Vojko Duletič, Viba film - Ljubljana | |||
*1966 Ivan Tavčar; ''Amandus'', r. France Štiglic, Viba film - Ljubljana | |||
*1964 Dahling; ''Zarota'', r. Franci Križaj, Viba film Ljubljana | *1964 Dahling; ''Zarota'', r. Franci Križaj, Viba film Ljubljana | ||
*1963 Karničnik; ''Samorastniki'', r. [[Igor Pretnar]], Triglav film Ljubljana | *1963 Karničnik; ''Samorastniki'', r. [[Igor Pretnar]], Triglav film Ljubljana | ||
*1961 Brglez; ''Družinski dnevnik'', r. [[Jože Gale]], Viba film Ljubljana | *1961 Brglez; ''Družinski dnevnik'', r. [[Jože Gale]], Viba film Ljubljana | ||
*1961 Poročnik SS; ''Balada o trobenti in oblaku'', r. | *1961 Poročnik SS; ''Balada o trobenti in oblaku'', r. France Štiglic, Triglav film Ljubljana | ||
*1953 Tine pl. Mali; ''Jara gospoda'', r. [[Bojan Stupica]], Triglav film Ljubljana | *1953 Tine pl. Mali; ''Jara gospoda'', r. [[Bojan Stupica]], Triglav film Ljubljana | ||
*1952 Trinkhaus; ''Svet na Kajžarju'', r. France Štiglic, Triglav film, Ljubljana | *1952 Trinkhaus; ''Svet na Kajžarju'', r. France Štiglic, Triglav film, Ljubljana | ||
*1951 Schmiedke; ''Trst'', r. France Štiglic, Triglav film, Ljubljana | *1951 Schmiedke; ''Trst'', r. France Štiglic, Triglav film, Ljubljana | ||
==Nagrade== | ==Nagrade== | ||
== | *1965 [[Prešernova nagrada in nagrade Prešernovega sklada|Prešernova nagrada]] za igralski in umetniški opus v letu 1964 | ||
*1971 [[Borštnikov prstan]] | |||
*1961 [[Prešernova nagrada in nagrade Prešernovega sklada|Prešernova nagrada]] za umetniške storitve v dramski igri | |||
==Viri in literatura== | |||
*''Osebnosti: veliki slovenski biografski leksikon.'' Ljubljana: Mladinska knjiga, 2008. | |||
*Filmografija slovenskih celovečernih filmov 1931-1993, Izdajatelj: Slovenski gledališki in filmski muzej Ljubljana, urednica Silva Furlan; Ljubljana 1994 | *Filmografija slovenskih celovečernih filmov 1931-1993, Izdajatelj: Slovenski gledališki in filmski muzej Ljubljana, urednica Silva Furlan; Ljubljana 1994 | ||
*Wikipedia | |||
==Zunanje povezave== | ==Zunanje povezave== | ||
*[http://repertoar.sigledal.org/razstava/prejemnice-in-prejemniki-borstnikovega-prstana E-Razstava Prejemnice in prejemniki Borštnikovega prstana (1970–2014) - www.sigledal.org] | |||
*[http://4d.rtvslo.si/arhiv/razgledi-in-razmisleki/174365149 Prva dobitnika Borštnikovega prstana - Elvira Kralj in Vladimir Skrbinšek, oddaja Razgledi in razmisleki, 15.10.2015] |
Trenutna redakcija s časom 09:46, 14. avgust 2017
Življenjepis
Igralec in režiser Vladimir Skrbinšek se je rodil v Ljubljani, 2. oktobra 1902. Študiral je na Tehnični fakulteti v Ljubljani, nato pa se zaposlil pri železnici. Kot član potujoče igralske družine je nastopal po Jugoslaviji, se leta 1925 ustalil v Splitu in pod vodstvom Rada Pregarca, režiserja splitskega Narodnega gledališča za Dalmacijo, dosegel prva umetniška vrhunca v igralskem razvoju z vlogama Gregersa Werleja (H. Ibsen, Divja raca) in Ivolgina (F. M. Dostojevski-B. V. Putjata, Idiot). Leta 1927 je s Pregarcem prišel v mariborsko gledališče in tam igral (razen med leti 1935 in 1938, ko je igral v Skopju) do druge svetovne vojne.
Po nemški zasedbi Maribora je odšel v ljubljansko Dramo, kjer je ustvaril več vrhunskih vlog, se za tri leta vrnil v Maribor kot igralec in režiser, po letu 1960 pa igral in režiral tudi v MGL.
Veljal je za mojstrskega igralca, ki je vloge nadzoroval z razumom in iz natančno razčlenjenih literarnih predlog ustvarjal razgibane, poglobljene, trdne odrske podobe ter se približal kritičnemu realizmu in moderni igri. Nastopal je tudi v operetah in operah in jih sam tudi režiral.
Pogosto je režiral Shawova dela in v njih igral glavne vloge, režiral pa tudi drame slovenskih dramatikov. V Mariboru je imel pred drugo svetovno vojno tudi dramsko šolo, kasneje je vodil tudi igralsko družino na Radiu Ljubljana ter prepričljivo poustvarjal vloge v radijskih in TV-igrah in sodeloval pri filmu.
Za svoje delo je leta 1971 prejel Borštnikov prstan.
Umrl je 1. 9. 1987 v Ljubljani.
Vloge v gledališču
![](/w/extensions/DynamicContent/img/ajax-loader.gif)
Režije
![](/w/extensions/DynamicContent/img/ajax-loader.gif)
Vloge na filmu in TV
- 1979 Saje; Krč, r. Božo Šprajc, Viba film Ljubljana
- 1967 Ivan Cankar; Podobe iz sanj, r. Vojko Duletič, Viba film - Ljubljana
- 1966 Ivan Tavčar; Amandus, r. France Štiglic, Viba film - Ljubljana
- 1964 Dahling; Zarota, r. Franci Križaj, Viba film Ljubljana
- 1963 Karničnik; Samorastniki, r. Igor Pretnar, Triglav film Ljubljana
- 1961 Brglez; Družinski dnevnik, r. Jože Gale, Viba film Ljubljana
- 1961 Poročnik SS; Balada o trobenti in oblaku, r. France Štiglic, Triglav film Ljubljana
- 1953 Tine pl. Mali; Jara gospoda, r. Bojan Stupica, Triglav film Ljubljana
- 1952 Trinkhaus; Svet na Kajžarju, r. France Štiglic, Triglav film, Ljubljana
- 1951 Schmiedke; Trst, r. France Štiglic, Triglav film, Ljubljana
Nagrade
- 1965 Prešernova nagrada za igralski in umetniški opus v letu 1964
- 1971 Borštnikov prstan
- 1961 Prešernova nagrada za umetniške storitve v dramski igri
Viri in literatura
- Osebnosti: veliki slovenski biografski leksikon. Ljubljana: Mladinska knjiga, 2008.
- Filmografija slovenskih celovečernih filmov 1931-1993, Izdajatelj: Slovenski gledališki in filmski muzej Ljubljana, urednica Silva Furlan; Ljubljana 1994
- Wikipedia