Fran Žižek: Razlika med redakcijama
Brez povzetka urejanja |
|||
Vrstica 32: | Vrstica 32: | ||
*Kako sem doživljal rojstvo in odraščanje slovenske televizije | *Kako sem doživljal rojstvo in odraščanje slovenske televizije | ||
*Moja zgodnja gledališka leta | *Moja zgodnja gledališka leta | ||
==Viri in literatura== | |||
*''Osebnosti: veliki slovenski biografski leksikon.'' Ljubljana: Mladinska knjiga, 2008. | |||
==Zunanje povezave== | ==Zunanje povezave== | ||
*[http://www.veza.sigledal.org/prispevki/%C5%BEi%C5%BEkova-bitka Žižkova Bitka - www.sigledal.org] | *[http://www.veza.sigledal.org/prispevki/%C5%BEi%C5%BEkova-bitka Žižkova Bitka - www.sigledal.org] |
Redakcija: 10:57, 18. oktober 2013
Življenjepis
(*20.12.1914, Maribor † 27.5.2008, Medvode) Študiral je v Pragi, se zgledoval po Burianovem gledališču D38. Julija 1938 je v Mariboru ustanovil Neodvisno gledališče. 11. julija 1938 je Žižek sklical tiskovno konferenco in pojasnil svoje poglede na položaj slovenskega gledališča. Zavzel se je za neodvisno gledališče, ki bi ne bilo odvisno od raznih političnih strank in bi bilo alternativa meščanskemu gledališču. 18. 9. 1938 je bila nato ustanovljena zadruga, ki naj bi omogočila delo Žižkovega gledališča. Registracijo zadruge Neodvisno gledališče je oblast zavlačevala z raznoraznimi izgovori. Glavni vzrok zavlačevanja je bilo dejstvo, da so bili v odboru zadruge znani komunisti. Tako v Mariboru Neodvisno gledališče ni moglo zaživeti. (Mavrič, 1988) Na povabilo Antona Ingoliča se s svojim avantgardnim gledališčem preseli leta 1939 na Ptuj, kjer v dveh letih ustvari serijo prelomnih uprizoritev. Po vojni režiral v mariborski Drami, v letih 1947 - 1951 deloval v SNG Drama Ljubljana. Leta 1958 je režiral prvo slovensko tv uprizoritev (Noč na verne duše) in izvirno tv opero (Dokotor Petelin). Bil je pionir umetniške televizijske produkcije, v Mariboru je ustanovil televizijski studio, bil ravnatelj Drame (1963 - 1967), ustanovitelj Borštnikovega srečanja, profesor na AGRFT. Zadnja leta svojega življenja se je ukvarjal s pisanjem scenarija za dokumentrno-igrani film z naslovom Od Poetovione do Ptuja. Napisal je osem epizod (od rimskega časa do konca 1. svetovne vojne).
Gledališke režije
1931-1940
- 1940 Emil Smasek in Fran Žižek Martin Krpan, Gledališče Ptuj
- 1940 Ernst Vzgojitelj Lanovec, Gledališče Ptuj
- 1940 Stanko Canjkar Nevarna igra, Gledališče Ptuj
- 1940 Collalto Beneški trojčki, Gledališče Ptuj
- 1940 Atnon Ingolič Sirote, Gledališče Ptuj
- 1939 O'Neil Strast pod bresti, Gledališče Ptuj
- 1939 Bratko Kreft Malomeščani, Gledališče Ptuj
- 1939 Sofokles Kralj Edip, Gledališče Ptuj
- 1939 Josip Jurčič Deseti brat, Gledališče Ptuj
- 1939 Burka o jezičnem dohtarju, Gledališče Ptuj
- 1939 Angelo Cerkovnik Kdo je kriv?, Gledališče Ptuj
- 1938 Jože Kranjc Detektiv Megla, Gledališče Ptuj
- 1938 Ivan Cankar Lepa Vida, Gledališče Ptuj
- 1938 Anton Tomaž Linhart Ta veseli dan ali Matiček se ženi, Gledališče Ptuj
Drugo
- Polde Bibič: In memoriam Franu Žižku :
1. del
;
2. del
Nagrade
Bibliografija
- Čarobno ogledalo
- Kako sem doživljal rojstvo in odraščanje slovenske televizije
- Moja zgodnja gledališka leta
Viri in literatura
- Osebnosti: veliki slovenski biografski leksikon. Ljubljana: Mladinska knjiga, 2008.